Színtévesztés kisokos
2014. 11. 02.
Ha valaki nem ismeri fel a színeket, az a mindennapi életében és a munkájában is nagyon sok problémát okozhat. Hogy lehet kiszűrni a problémát? Milyen megoldások léteznek?
Színtévesztés – a legtöbb ember számára tökéletesen hétköznapi dolog, hogy jól látja a színeket, azonban az emberiség négy százaléka problémákkal küzd ezen a téren. Csak Magyarországon 400 ezer színtévesztő él. A főként örökletes elváltozásnak számos alfaja ismert, a leggyakoribb zavar a vörös és zöld színt érzékelő receptor hiánya.
Halmosi Ágnes szemész adjunktus a Kossuth Rádió Napközben című adásában elmondta, hogy szerinte nagyon fontos lenne a korai felismerés, a problémára, súlyosabb esetben, már óvodás korban felfigyelhet a szülő vagy a pedagógus, ha a gyerek ugyanazokat a színárnyalatokat következetesen keveri. Ez meglehetősen ritkán fordul elő, ugyanis a színtévesztés a legtöbb esetben enyhe fokú. A zavar inkább csak pályaválasztáskor alkalmassági vizsgálat során, illetve jogosítványszerzésnél derül ki.
![](https://szimpatika.hu/public/images/via_editor/cikk/2014/11/szintevesztes2.jpg)
A színtévesztés szűrése ma már kimondottan egyszerű feladat, egy védőnő is elvégezheti pár perc alatt. A vizsgálatra az egyik legelterjedtebb módszer az úgynevezett pszeudo-izokromatikus táblák használata, ezek közül a leggyakrabban alkalmazott az Ishihara-tábla. Ezeken szabálytalan eloszlásban különböző színű, de azonos világosságú kerek foltok vannak, köztük egyenlő vagy hasonló színű foltok a normális színérzékelésű ember számára jól olvasható számokat, formákat adnak ki. A színtévesztők ezek egy részét nem látják, illetve más betűt vagy számot olvasnak le.
Halmosi Ágnes szerint mivel genetikai tényezőről van szó, az X kromoszómával örökített génhibáról, a zavar nem gyógyítható, nem kezelhető. Magyarországon vannak próbálkozások, melyek célja, hogy speciális szemüveg segítségével színesebbé lehessen tenni a színtévesztők látását. Bizonyos színszűrő rétegeket visznek fel a lencsékre, és így a színtévesztők szemébe kerülő fényt olyan módón változtatják meg, hogy színlátásuk jobban megközelíti a normális állapotot.
Halmosi Ágnes hangsúlyozta, hogy a színtévesztők teljes életet tudnak élni, bár olyan szakmákat nem tudnak űzni, amelyeknél a tökéletes színlátás alapvető követelmény.
![](https://szimpatika.hu/public/images/via_editor/cikk/2014/11/szintevesztes1.jpg)
Wenzel Klára, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem magántanára szerint ezzel a színtévesztőket súlyos diszkrimináció éri, hiszen száz olyan szakma van, amelynél a zavar kizáró ok, további kétszáznál pedig nem ajánlott az ilyen egyének alkalmazása. Hozzátette, ez nem mindenütt van így a világban, Amerikában például egyáltalán nem foglalkoznak azzal, színtévesztő-e valaki, úgy tartják, az ő gondja, ha nem tudja ellátni a munkafeladatát, és ekkor magának kell más pályát választania. Az Egyesült Államokban jogosítványt is szerezhetnek a színtévesztők, ha azonban bajt csinálnak, viselniük kell a következményeit.
Magyarországon az állam, illetve az előírások próbálnak gondoskodni arról, hogy senki ne próbáljon olyat csinálni, amit nem tud, ám ebben eddig túlzott szigor volt tapasztalható. Most azonban úgy tűnik, áttörés indult meg ebben a kérdésben, talán azért is mert nagyon sok ember élete törhet ketté, ha felfedezik a színtévesztését – mondta a magántanár. Megjegyezte: vannak olyan pályák – például katonaság, tűzoltóság, rendőrség, légi- vagy víziforgalom-irányítás –, ahol egyértelmű a helyzet, de a többinél nem. Az orvosnak egyéni elbírálás alapján joga van eldönteni, hogy utóbbiakat a vizsgált színtévesztő tudja-e gyakorolni vagy nem – tette hozzá Wenzel Klára.
Knézy Krisztina szemorvos, a Semmelweiss Egyetem Szemészeti Klinikájának munkatársa arról beszélt, a színtévesztés és a színvakság nem ugyanaz. Utóbbi olyan genetikai állapotot jelent, amely esetében a betegnek születésétől nem jól működnek a csapoknak nevezett fényérzékelő sejtjei. A színvakság nagyon ritka kórkép, évente három-hat ilyen gyereket fedeznek fel. Ők fényérzékenyek, homályosan látnak, és teljes mértékben keverik a színeket. A színtévesztés esetén nem arról van szó, hogy ezek a csapok nem működnek, a probléma, hogy megváltozik a fényérzékenységi tartományuk.
Forrás Hirado.hu
Halmosi Ágnes szemész adjunktus a Kossuth Rádió Napközben című adásában elmondta, hogy szerinte nagyon fontos lenne a korai felismerés, a problémára, súlyosabb esetben, már óvodás korban felfigyelhet a szülő vagy a pedagógus, ha a gyerek ugyanazokat a színárnyalatokat következetesen keveri. Ez meglehetősen ritkán fordul elő, ugyanis a színtévesztés a legtöbb esetben enyhe fokú. A zavar inkább csak pályaválasztáskor alkalmassági vizsgálat során, illetve jogosítványszerzésnél derül ki.
![](https://szimpatika.hu/public/images/via_editor/cikk/2014/11/szintevesztes2.jpg)
A színtévesztés szűrése ma már kimondottan egyszerű feladat, egy védőnő is elvégezheti pár perc alatt. A vizsgálatra az egyik legelterjedtebb módszer az úgynevezett pszeudo-izokromatikus táblák használata, ezek közül a leggyakrabban alkalmazott az Ishihara-tábla. Ezeken szabálytalan eloszlásban különböző színű, de azonos világosságú kerek foltok vannak, köztük egyenlő vagy hasonló színű foltok a normális színérzékelésű ember számára jól olvasható számokat, formákat adnak ki. A színtévesztők ezek egy részét nem látják, illetve más betűt vagy számot olvasnak le.
Halmosi Ágnes szerint mivel genetikai tényezőről van szó, az X kromoszómával örökített génhibáról, a zavar nem gyógyítható, nem kezelhető. Magyarországon vannak próbálkozások, melyek célja, hogy speciális szemüveg segítségével színesebbé lehessen tenni a színtévesztők látását. Bizonyos színszűrő rétegeket visznek fel a lencsékre, és így a színtévesztők szemébe kerülő fényt olyan módón változtatják meg, hogy színlátásuk jobban megközelíti a normális állapotot.
Halmosi Ágnes hangsúlyozta, hogy a színtévesztők teljes életet tudnak élni, bár olyan szakmákat nem tudnak űzni, amelyeknél a tökéletes színlátás alapvető követelmény.
![](https://szimpatika.hu/public/images/via_editor/cikk/2014/11/szintevesztes1.jpg)
Wenzel Klára, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem magántanára szerint ezzel a színtévesztőket súlyos diszkrimináció éri, hiszen száz olyan szakma van, amelynél a zavar kizáró ok, további kétszáznál pedig nem ajánlott az ilyen egyének alkalmazása. Hozzátette, ez nem mindenütt van így a világban, Amerikában például egyáltalán nem foglalkoznak azzal, színtévesztő-e valaki, úgy tartják, az ő gondja, ha nem tudja ellátni a munkafeladatát, és ekkor magának kell más pályát választania. Az Egyesült Államokban jogosítványt is szerezhetnek a színtévesztők, ha azonban bajt csinálnak, viselniük kell a következményeit.
Magyarországon az állam, illetve az előírások próbálnak gondoskodni arról, hogy senki ne próbáljon olyat csinálni, amit nem tud, ám ebben eddig túlzott szigor volt tapasztalható. Most azonban úgy tűnik, áttörés indult meg ebben a kérdésben, talán azért is mert nagyon sok ember élete törhet ketté, ha felfedezik a színtévesztését – mondta a magántanár. Megjegyezte: vannak olyan pályák – például katonaság, tűzoltóság, rendőrség, légi- vagy víziforgalom-irányítás –, ahol egyértelmű a helyzet, de a többinél nem. Az orvosnak egyéni elbírálás alapján joga van eldönteni, hogy utóbbiakat a vizsgált színtévesztő tudja-e gyakorolni vagy nem – tette hozzá Wenzel Klára.
Knézy Krisztina szemorvos, a Semmelweiss Egyetem Szemészeti Klinikájának munkatársa arról beszélt, a színtévesztés és a színvakság nem ugyanaz. Utóbbi olyan genetikai állapotot jelent, amely esetében a betegnek születésétől nem jól működnek a csapoknak nevezett fényérzékelő sejtjei. A színvakság nagyon ritka kórkép, évente három-hat ilyen gyereket fedeznek fel. Ők fényérzékenyek, homályosan látnak, és teljes mértékben keverik a színeket. A színtévesztés esetén nem arról van szó, hogy ezek a csapok nem működnek, a probléma, hogy megváltozik a fényérzékenységi tartományuk.
Forrás Hirado.hu
A cikkben hivatkozott linkek:
Olvasna még a témában?
A nyitólapról ajánljuk
Friss cikkeink
- Ezért hízunk, ha a tévé előtt eszünk
- Így segíthetünk gyermekünknek sikeresen visszatérni az iskolába
- Hogyan kerülhetjük el a vashiányt?
- Ultrafeldolgozott élelmiszerek - ezért ne fogyasszuk őket!
- Ferde, csámpás, aszimmetrikus? Teljesen rendben van!
- Minden nyolcadik magyar fülzúgással küzd
- Az ecet meglepő egészségügyi hatásai
- Ha eddig nem tettük, ideje belevágni! - A meditáció előnyei
- Gyógyítható lehet a gluténérzékenység és a cöliákia
- A Szent István-nap története
- A retinaleválást komolyan kell venni
- Léteznek házi praktikák a terhesség elősegítésére?
Hírlevél
Feliratkozom a Szimpatika hírlevelekre, ezzel elfogadom az Adatkezelési Tájékoztatóban olvasható feltételeket, és hozzájárulok, hogy a szimpatika.hu a megadott e-mail címemre hírlevelet küldjön, valamint saját és partnerei üzleti ajánlataival felkeressen.
Az űrlap kitöltése, az adatok megadása önkéntes.
A hírlevélküldő szolgáltatás nem támogatja a freemail.hu-s és citromail.hu-s címeket, ilyen címek megadása esetén hibák léphetnek fel!
Kérjük, használjon más e-mail szolgáltatót (pl: gmail.com)!
Kérjük, használjon más e-mail szolgáltatót (pl: gmail.com)!